![Metoo: Dette er intervjuet som har skapt Twitter-storm. Bildet er en skjermdump fra VG pluss.](https://image.universitas.no/123877.webp?imageId=123877&width=960&height=540&format=jpg)
Reagerer på Langeland-portrett: – Et slags kampanjejournalistisk forsøk på å gjenreise han som en plaget intellektuell
Kvinnene som fikk slibrige tekstmeldinger fra Nils Rune Langeland reagerer sterkt på VGs portrettintervju med professoren.
![Reagerer på Langeland-portrett: – Et slags kampanjejournalistisk forsøk på å gjenreise han som en plaget intellektuell](https://image.universitas.no/123907.webp?imageId=123907&width=960&height=540&format=jpg)
– Jeg er Norges første Metoo-offer, sier Nils Rune Langeland i [et nylig VG pluss-intervju (bak betalingsmur).](3)
I portrettet snakker den tidligere UiS-professoren ut om tiden etter avsløringene og [avskjedigelsen fra universitetet](1). Det har skapt sterke reaksjoner i sosiale medier.
– Han er ikke et offer
– Jeg reagerer på at han fremstiller seg som Norges første #metoo-offer, sier Maria Kjos Fonn.
Hun var en av de første som i sommer publiserte meldinger hun hadde fått fra Langeland. Der spør han blant annet om han kan kjøpe trusene hennes.
I VG-intervjuet begrunner han det med at hun hadde skrevet erotiske noveller og dermed måtte være en litt frisinnet person som «jeg kan tirre lite grann».
– Det blir håpløst når han nærmest skal fremstille det som om jeg har bedt om seksuell trakassering fordi jeg liksom skal ha skrevet erotiske noveller. Novellesamlingen jeg ga ut i 2014 handler om vold og overgrep, ikke sex. Å lese dem som erotiske, tyder på et forkvaklet syn på erotikk, sier Kjos Fonn.
I etterkant av publisering fikk hun presisere hva novellene handler om.
– Han står jo i fare for å miste jobben sin. Er det ikke forståelig at han anser seg selv som et offer?
– At han skal være et offer i metoo-sammenheng, blir i alle fall å snu på alt. Han er først og fremst offer for sine egne handlinger.
Kampanjejournalistikk
Daniel Ramberg, redaktør i Natt og dag, er en av de som har reagert på Twitter. Han mener VGs portrettintervju i stor grad blir farget av hvordan Langeland ønsker å fremstille seg selv.
– Jeg synes det er slapt arbeid med en gjennomgående slagside som minner om et slags kampanjejournalistisk forsøk på å gjenreise Langeland som en plaget intellektuell med fiender som har utsatt ham for en svertekampanje.
Ramberg reagerer også på mangelen på kritiske spørsmål og ordlyden i intervjuet.
Eivind Trædal karakteriseres som «Langelands nemesis på sosiale medier», og MDG-politikeren beskyldes for å «kaste bensin på bålet».
– Jeg synes VG kunne gjort et ordentlig arbeid for å balansere det som for meg blir et veldig Langeland-apologetisk koseintervju, sier han og legger til:
– Han får komme med en del påstander som burde vært korrigert, og som enkelt kunne blitt korrigert om man hadde snakket ordentlig med de som denne saken egentlig burde handle om, nemlig de han har trakassert med meldinger og telefoner.
Kritisk tilnærming
Redakør i VG pluss, Jane Throndsen, stiller seg uforstående til Rambergs kritikk, og mener saken har en helt klar kritisk tilnærming. I en tekstmelding til Universitas skriver hun:
– Langeland blir klart og tydelig konfrontert av oss om sin oppførsel på nettet. Vi bringer inn tydelige motstemmer, som for eksempel Eivind Trædal – som får beskrive det han mener er Langelands manglende selvinnsikt. Vi gjengir også meget tydelig meldingene hans, så leserne selv kan ta stilling til innholdet i dem. Utover det har mannen krav på å få uttrykke sin egen opplevelse av sin situasjon. Han beklager dessuten sin oppførsel opp til flere ganger.